____________________________________________________________
Systém ASPI - stav k 31.1.2016 do částky 14/2016 Sb. a 3/2016 Sb.m.s. - RA822
JUD306878CZ - JUD306878CZ - 4 Pzo 2/2015 - poslední stav textu 

	4 Pzo 2/2015 

	USNESENÍ

	Nejvyšší soud projednal v neveřejném zasedání konaném dne 12. května 2015 návrh R. C., na přezkoumání zákonnosti příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu vydaného Okresním soudem Praha-západ dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014, ve věci zahájených úkonů trestního řízení pro podezření ze spáchání zvlášť závažného zločinu ublížení na zdraví a přečin porušování domovní svobody podle § 145 odst. 1 a § 178 odst. 1, odst. 3 tr. zákoníku, vedeného pod čj.: KRPS-327836/TČ-2013-011471, 1 ZN 2810/2013 policejním orgánem Služby kriminální policie a vyšetřování Krajského ředitelství policie Středočeského kraje, Územního odboru Praha-venkov jih Mnichovice, a podle § 314m tr. ř. rozhodl t a k t o : 

	Příkazem k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu Okresního soudu Praha-západ ze dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014, b y l p o r u š e n z á k o n v ustanovení § 88 odst. 1, odst. 2 tr. ř. 

	Odůvodnění:

	Dne 16. 3. 2015 byl Nejvyššímu soudu doručen návrh R. C. na přezkoumání zákonnosti příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu vydaného Okresním soudem Praha-západ dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014. 

	V odůvodněnínávrhu na přezkoumání zákonnosti příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu R. C. uvedl, že z obsahu sdělení Policie ČR, Krajského ředitelství policie Středočeského kraje, Územní odbor Praha-venkov JIH, oddělení služby kriminální policie a vyšetřování, ze dne 3. 9. 2014, č.j. KRPS-327836-78/TČ-2013-011471-MAT, zjistil, že na základě příkazu Okresního soudu Praha-západ dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014, byl v období od 26. 2. 2014 do 26. 4. 2014 nařízen a realizován odposlech a záznam telekomunikačního provozu telefonního čísla, které používá navrhovatel. 

	Dále navrhovatel uvedl, že postupem orgánů činných v trestním řízení bylo nepřiměřeně zasaženo do jeho práv uvedených v čl. 7 odst. 1 a čl. 13 Listiny základních práv a svobod a práva na respektování soukromého života a korespondence garantovaného čl. 8 Úmluvy o ochraně základních lidských práv a svobod. Navrhovatel ve svém podání vyjádřil názor, že v žádném případě nebylo nutné nařizovat příkaz k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu telefonního čísla ve vlastnictví navrhovatele, neboť není zřejmé, jak mohl být policejním orgánem podezírán z výše uvedených trestných činů. Navrhovatel v žádném případě neodpovídá popisu mužů, kteří vnikli do domu poškozených, žije řádným životem, je ve svém okolí respektován. Postup policejního orgánu považuje za nepochopitelný. 

	Státní zástupce Nejvyššího státního zastupitelství navrhl, aby Nejvyšší soud podle § 314n odst. 1 tr. ř. vyslovil, že zákon porušen nebyl, předmětný příkaz k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu byl v souladu s § 88 tr. řádu. 

	Nejvyšší soud se nejprve zabýval otázkou, zda jsou v daném případě naplněny podmínky pro přezkoumání zákonnosti příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu. 

	Podle ustanovení § 314l tr. ř. na návrh uvedený v § 88 odst. 8 tr. ř. Nejvyšší soud v neveřejném zasedání přezkoumá zákonnost příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu. 

	Podle ustanovení § 88 odst. 8 tr. ř. může takový návrh Nejvyššímu soudu podat osoba uvedená v § 88 odst. 2 tr. ř., a to do 6 měsíců ode dne, kdy jí byla doručena informace o vydání příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu. 

	V posuzovaném případě Nejvyšší soud dospěl k závěru, že R. C. je dle výše citovaných ustanovení trestního řádu osobou oprávněnou podat předmětnou žádost u Nejvyššího soudu, neboť byl osobou odposlouchávanou. Současně bylo ověřeno, že jeho žádost byla podána v zákonné lhůtě. 

	Po prostudování předloženého spisového materiálu dospěl Nejvyšší soud k závěru, že shora označeným příkazem k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu byl porušen zákon. 

	V daném případě z obsahu spisového materiálu vyplývá, že policejním orgánem Služby kriminální policie a vyšetřování Krajského ředitelství policie Středočeského kraje, Územního odboru Praha-venkov jih Mnichovice byly pod č.j.: KRPS-327836/TČ-2013-011471 zahájeny dne 27. 9. 2013 úkony trestního řízení ve věci podezření ze spáchání zvlášť závažného zločinu ublížení na zdraví podle § 145 odst. 1 tr. zákoníku a přečinu porušování domovní svobody podle § 178 odst. 1, odst. 3 tr. zákoníku. 

	Z předmětného příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu vydaného Okresním soudem Praha-západ dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014, vyplývá, že byl vydán na návrh státního zástupce Okresního státního zastupitelství Praha-západ ze dne 24. 2. 2014, sp. zn. 1 ZN 2810/2013. Státní zástupce v návrhu na vydání příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu ohledně navrhovatele R. C. uvedl, že v průběhu prověřování byl zjištěn významný poznatek k osobě R. C., který se v dané oblasti pohybuje ve specifické pozici jakéhosi samozvaného ochránce pořádku a je znám svojí inklinaci k násilí a také tím, že disponuje brokovnicí, která byla poškozenými při útoku popsána. Vyhodnocením jeho telekomunikačního provozu bylo zjištěno, že před útokem se nacházel v obci Š. zde jakož i v době následující po předmětném útoku komunikoval ze svého telefonu s dalšími mobilními telefony v obci Š., a to P. K. a V. P., přičemž není vyloučeno, že tyto kontakty mohou s trestnou činností nějak souviset, resp. že by tyto osoby mohly s R. C. udržovat styky, z nichž by bylo možné dovodit, že se spolu přinejmenším mohou dělit o informace, které by mohly k bližšímu objasnění uvedené trestné činnosti přispět. Proto se jeví jako vhodné mít tyto telefony pod kontrolou, neboť jejich uživatelé anebo jejich prostřednictvím jiné osoby by mohli na trestné činnosti participovat a tento monitoring by mohl přispět k jejich identifikaci. K tomu se jeví jako vhodné získat podrobnější přehled o jeho telefonické komunikaci zejména v době, kdy bude konfrontován se skutečností, že je předmětem zájmu policejních orgánů, neboť lze předpokládat, že bude reagovat komunikací, která by mohla přispět k získání důležitých informací k objasnění věci a získání přehledu o osobách, které se na této podílely zejména tím, že lze předpokládat snahu se domluvit. Tyto informace v současné době není možné získat jinak, neboť tato technická opatření nelze konat z taktických důvodů s vědomím této osoby. 

	Nejvyšší soud z předloženého spisového materiálu zjistil, že příkaz nařízený Okresním soudem Praha-západ dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014 nebyl řádně odůvodněn a neobsahoval tedy všechny náležitosti požadované ustanovením § 88 odst. 1, odst. 2 tr. ř. 

	Soudkyně Okresního soudu Praha-západ v odůvodněnípříkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu ze dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014 konstatovala shora popsaný návrh státního zástupce a dále uvedla, že podaný návrh je důvodný a uvedeným způsobem je možné zjistit informace a skutečnosti důležité pro trestní řízení, a to především zjištění telefonických kontaktů v době po spáchání činu, kdy takový postup může za použití prostředků operativní techniky účinně přispět k odhalení předmětných trestných činů a jejich pachatelů, přičemž sledovaného účelu nelze dosáhnout jinak, neboť provedení navrhovaných úkonů je v podstatě jediný možný způsob, který může vést ke zjištění okruhu pachatelů. 

	Podle ustanovení § 88 odst. 1 tr. ř. je-li vedeno trestní řízení pro zločin, na který zákon stanoví trest odnětí svobody s horní hranicí trestní sazby nejméně osm let, pro vyjmenované trestné činy nebo pro jiný úmyslný trestný čin, k jehož stíhání zavazuje vyhlášená mezinárodní smlouva, může být vydán příkaz k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu, pokud lze důvodně předpokládat, že jím budou získány významné skutečnosti pro trestní řízení a nelze-li sledovaného účelu dosáhnout jinak nebo bylo-li by jinak jeho dosažení podstatně ztížené. Odposlech a záznam telekomunikačního provozu provádí pro potřeby všech orgánů činných v trestním řízení Policie České republiky. Provádění odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu mezi obhájcem a obviněným je nepřípustné. Zjistí-li policejní orgán při odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu, že obviněný komunikuje se svým obhájcem, je povinen záznam odposlechu bezodkladně zničit a informace, které se v této souvislosti dozvěděl, nijak nepoužít. Protokol o zničení záznamu založí do spisu. 

	Podle ustanovení § 88 odst. 2 tr. ř. nařídit odposlech a záznam telekomunikačního provozu je oprávněn předseda senátu a v přípravném řízení na návrh státního zástupce soudce. Příkaz k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu musí být vydán písemně a musí být odůvodněn, včetně konkrétního odkazu na vyhlášenou mezinárodní smlouvu v případě, že se vede trestní řízení pro úmyslný trestný čin, k jehož stíhání tato mezinárodní smlouva zavazuje. V příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu musí být stanovena uživatelská adresa či zařízení a osoba uživatele, pokud je její totožnost známa, a doba, po kterou bude odposlech a záznam telekomunikačního provozu prováděn, která nesmí být delší než čtyři měsíce, v odůvodněnímusí být uvedeny skutkové okolnosti, které vydání tohoto příkazu, včetně doby jeho trvání, odůvodňují. Příkaz k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu se bezodkladně doručí policejnímu orgánu. V přípravném řízení opis příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu soudce bezodkladně zašle státnímu zástupci. 

	V posuzovaných případech však Okresní soud Praha-západ podle uvedených ustanovení důsledně nepostupoval. Nařídit odposlech a záznam telekomunikačního provozu lze jen 

	- pokud lze důvodně předpokládat, že jím budou získány významné skutečnosti pro trestní řízení a 

	- nelze-li sledovaného účelu dosáhnout jinak nebo bylo-li by jinak jeho dosažení podstatně ztížené. 

	Pro úplnost lze uvést, že formulací „nelze-li sledovaného účelu dosáhnout jinak nebo bylo-li by jinak jeho dosažení podstatně ztížené“ zákon vyjadřuje v souladu se zásadou přiměřenosti a zdrženlivosti vymezenou v § 2 odst. 4 tzv. subsidiaritu použití odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu. Jde o omezující podmínku nařízení odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu na případy, kdy nelze sledovaného účelu dosáhnout jinak nebo kdy by bylo jinak jeho dosažení ztížené. Při nařízení odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu a jeho vlastním provádění musí být tedy dán nejen důvodný předpoklad, že jím budou získány významné skutečnosti pro trestní řízení, ale musí být zváženo, zda získání konkrétních významných skutečností pro trestní řízení nelze zajistit a posléze dokazovat i jinými důkazními prostředky uvedenými v trestním řádu, např. výslechem obviněného, svědků apod. 

	Nejvyšší soud konstatuje, že v příkazu musí být mimo obecných náležitostí uloženo provedení odposlechu a záznamu příslušného druhu telekomunikačního provozu a podle výslovného znění ustanovení § 88 odst. 2 tr. ř. zde musí být uvedena: uživatelská adresa či zařízení, a to včetně telefonního čísla, osoba uživatele, pokud je její totožnost známa, trestný čin, pro nějž se vede trestní řízení, doba, po kterou bude odposlech a záznam telekomunikačního provozu prováděn, která nesmí být delší než čtyři měsíce. V odůvodněnípak musí být uvedeny konkrétní skutkové okolnosti, které vydání tohoto příkazu odůvodňují (včetně doby jeho trvání), dále zde musí být uveden účel odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu a také vysvětleny důvody, proč nelze sledovaného účelu dosáhnout jinak nebo proč by bylo jinak jeho dosažení podstatně ztížené, příp. odůvodněna i délka doby trvání odposlechu a záznamu příslušného druhu telekomunikačního provozu. V posuzovaném příkazu Okresního soudu Praha-západ však konkrétní skutkové okolnosti, které vydání tohoto příkazu odůvodňují, resp. úvahy zabývající se důvodností návrhu, scházejí, přičemž není dostatečně odůvodněna ani doba trvání příkazu k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu. Rovněž chybí bližší úvahy v tom směru, jde-li o trestný čin uvedený v ustanovení § 88 odst. 1 tr. ř., případně jaká je u tohoto trestného činu horní hranice trestní sazby. Okresní soud Praha-západ se omezil toliko na popis stíhaného skutku (resp. jednání podezřelého) a poměrně obecné konstatování, že uvedeným odposlechem lze zjistit skutečnosti významné pro trestní řízení, především zjištění telefonických kontaktů v době po spáchání činu a takový postup může za použití prostředků operativní techniky účinně přispět k odhalení předmětných trestných činů a jejich pachatelů, přičemž z výše uvedeného nelze dovodit žádnou konkrétní úvahu či zjištění rozhodující soudkyně. 

	Na základě výše uvedených skutečností dospěl Nejvyšší soud k závěru, že Okresní soud Praha-západ příkazem k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu ze dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014, porušil ustanovení § 88 odst. 1, odst. 2 tr. ř. 

	Nejvyšší soud proto rozhodl tím způsobem, že podle ustanovení § 314m tr. ř. vyslovil, že příkazem k odposlechu a záznamu telekomunikačního provozu Okresního soudu Praha-západ ze dne 26. 2. 2014 pod sp. zn. 33 Nt 849/2014, byl porušen zákon v ustanovení § 88 odst. 1, odst. 2 tr. ř. 

	Poučení:

	Proti tomuto rozhodnutí není opravný prostředek přípustný (§ 265n tr. ř.). 

	V Brně dne 12. května 2015 

Předseda senátu: JUDr. Jiří Pácal